Cepamais pulveris
Cepamais pulveris ir ķīmisks sausais raugs, ko izmanto, lai padarītu maizes izstrādājumus vieglākus un mazāk blīvas. Cepamais pulveris darbojas, reaģējot starp skābi un bāzi. Tas rada oglekļa dioksīda burbuļus, kas padara maisījumu vieglu. Cepamo pulveri 1843. gadā izgudroja angļu ķīmiķis Alfrēds Bērds (Alfred Bird, 1811.-1878. gada 15. decembris).
To izmanto, ja ēdienam nav jūtama rauga garša vai ja maisījums nav pietiekami elastīgs, lai ilgi noturētu burbuļus. Tā kā ar cepamo pulveri oglekļa dioksīds rodas ātrāk nekā ar raugu, maizi, kas gatavota ar to, sauc par ātru maizi.
Lielākā daļa cepamo pulveru sastāv no sārma (parasti cepamāsoda), viena vai diviem skābju sāļiem un cietes (kukurūzas cietes vai dažkārt kartupeļu cietes). Cepamā soda ir tā, no kuras rodas oglekļa dioksīds, un skābe to izdala, piemēram, šādi:
NaHCO3 + H+ → Na+ + CO2 + H2O
Putnam ātri sekoja Henrijs Džonss (Henry Jones, 1812 - 1891. gada 12. jūlijs), kurš 1845. gadā izgudroja miltus, kas paši uzbriedina miltus.
![Cepamais pulveris](https://alegsaonline.com/image/300px-Backpulver.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Cepamais pulveris
Jautājumi un atbildes
J: Kas ir cepamais pulveris?
A: Cepamais pulveris ir ķīmisks sausais raugs, ko izmanto, lai padarītu ceptu ēdienu vieglāku un mazāk blīvu.
J: Kā darbojas cepamais pulveris?
A: Cepamais pulveris darbojas, reaģējot starp skābi un bāzi, radot oglekļa dioksīda burbuļus, kas padara maisījumu vieglu.
J: Kas izgudroja cepamo pulveri?
A: Cepamo pulveri izgudroja angļu ķīmiķis Alfrēds Bērds 1843. gadā.
J: Kāpēc cepamo pulveri lieto rauga vietā?
A: Cepamo pulveri lieto, ja ēdienam nav jūtama rauga garša vai ja maisījums nav pietiekami elastīgs, lai ilgi noturētu burbuļus.
Vai visiem cepamajiem pulveriem ir vienādas sastāvdaļas?
A: Nē, vairums cepamo pulveru sastāv no sārma (parasti cepamā soda), viena vai diviem skābju sāļiem un cietes (kukurūzas cietes vai dažreiz kartupeļu cietes).
J: Kas ir ātrā maize?
A: Maizes, kas gatavotas ar cepamo pulveri, sauc par ātrmaizēm, jo oglekļa dioksīds rodas ātrāk nekā raugs.
J: Kas izgudroja pašraudzējošos miltus?
A: Henrijs Džonss 1845. gadā izgudroja miltus, kas paši uzrūgst.