Edvards Munks
Edvards Munks (1863. gada 12. decembris - 1944. gada 23. janvāris) bija norvēģu gleznotājs un grafiķis. Viņš dzimis Adalsbrukā. Viņš bija ekspresionists, kurš uzgleznoja 1789 pazīstamas gleznas. Viņš ir labi pazīstams ar savu emociju, piemēram, baiļu, attēlojumu. Viņa skatījums uz lietām lielā mērā ietekmēja 20. gadsimta ekspresionismu. Cilvēki šo attieksmi uzskatīja par intensīvu.
Savas dzīves laikā viņš guva panākumus kā gleznotājs: Viņš kļuva slavens ārpus Norvēģijas, un viņa gleznas ieguva augstu cenu. Norvēģijas Nacionālā galerija izmantoja daudz naudas, lai iegādātos Munka gleznas. Viņš uzgleznoja lielus sienas gleznojumus Norvēģijas (tolaik vienīgās) universitātes aulā (galvenajā telpā).
![Edvards Munks 1921. gadā](https://alegsaonline.com/image/220px-Edvard_Munch_1921.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Edvards Munks 1921. gadā
![Dzīves deja, Munks 1899/1900](https://alegsaonline.com/image/Edvard_Munch_-_The_dance_of_life_(1899-1900)(1).jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Dzīves deja, Munks 1899/1900
Agrīnā dzīve un izglītība
Viņam bija četri brāļi un māsas. Viņš sekoja mātei un māsai, būdams labākais mākslinieks ģimenē. Edvardam vēl mazam esot, viņa māte un viena no māsām nomira. Taču māksla viņam patiesi iepatikās, kad viņam bija trīspadsmit gadi. Pirmās gleznas, ko viņš gleznoja, bija vienkārši priekšmeti, piemēram, zāļu pudelītes un citi objekti. Vēlāk viņš sāka zīmēt eļļas gleznas.
1879. gadā viņš devās uz tehnikumu, kur apguva perspektīvu gleznu zīmēšanu. Tomēr nākamajā gadā, 1880. gadā, viņš pameta skolu, lai kļūtu par gleznotāju.
Viņš mācījās Karaliskajā mākslas un dizaina skolā. Tur viņš apguva tēlniecību un naturālistisko glezniecību. Šeit viņš uzzīmēja savu pirmo nozīmīgo tēva portretu.
Veselība un nāve
Munks ļoti bieži slimoja. Daudzi zinātnieki uzskata, ka viņš cieta no bipolāriem traucējumiem (maniakālas depresijas). Viņš nomira savā mājā Oslo.
Gleznas
Kliedziens (1893; sākotnējais nosaukums - Despair). Šī ir pazīstamākā Munka glezna, un tā ir viens no pasaulē pazīstamākajiem attēliem. Tas ir viens no darbiem sērijā "Dzīves frīze". Šajā sērijā Munks pētīja dzīves, mīlestības, baiļu, nāves un melanholijas tēmas. Tāpat kā daudziem citiem saviem darbiem, arī šai gleznai viņš radīja vairākas versijas. Viena no versijām 2004. gada 22. augustā tika nozagta no Munha muzeja Oslo, Norvēģijā, bet 2006. gada 31. augustā norvēģu policija to atrada kopā ar citu tajā pašā laikā nozagto gleznu Madonna.
Dzīves frīza tēmas atgriežas visos Munha darbos. Šīs tēmas redzamas tādās gleznās kā "Slimais bērns" (1886, mirušās māsas Sofijas portrets), (1893-1894), "Pelni" (1894) un "Tilts". Pēdējā nosauktajā gleznā redzamas klibošas figūras. Šīm figūrām ir sejas bez vaibstiem vai arī tām nav sejas vispār. Virs figūrām redzamas draudošas smagu koku un māju formas. Munks attēloja sievietes vai nu kā trauslas, nevainīgas cietējas, vai arī kā baisas, dzīvību graujošas vampīres. Munha analītiķi apgalvo, ka tas atspoguļo viņa seksuālo trauksmi.
- 1885-86: Slimais bērns
- 1892: Karla Johana vakars
- 1893: Kliedziens
- 1894: Pelni
- 1894-1895: Madonna
- 1895: Pubertāte
- 1895: Pašportrets ar degošu cigareti
- 1895: Nāve slimnīcā
- 1899-1900: Dzīves deja
- 1899-1900: Mirusī māte
- 1903: Ciemats mēness gaismā
- 1940-1942: Pašportrets: starp pulksteni un gultu
· Dažas slavenas gleznas
·
Kliedziens. 1893. Eļļa, tempera un pastele uz kartona. Nasjonalgalleriet, Oslo
·
Dzīves deja. 1899-1900. Eļļas krāsas uz audekla, 49½ × 75 collas. Nasjonalgalleriet, Oslo
·
Pelni. 1894. Eļļas krāsas uz audekla. 120,5 × 141 cm. Nasjonalgalleriet, Oslo
·
Madonna. 1894. Eļļas krāsas uz audekla. 90 × 68 cm. Minka muzejs, Oslo
![Edvarda Munha glezna "Dzīve" Rådhuset (Oslo pilsētas rātsnamā), Oslo. Telpu sauc par Munka istabu](https://alegsaonline.com/image/La_salle_Munch_dans_lhôtel_de_ville_dOslo_(4853547949).jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Edvarda Munha glezna "Dzīve" Rådhuset (Oslo pilsētas rātsnamā), Oslo. Telpu sauc par Munka istabu
Citas gleznas
·
Sēna pie Senkruā. 1890. 46 × 38 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Pie ruletes galda Montekarlo. 1892. 74,5 × 116 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Augusts Strindbergs. 1892. Eļļas krāsas uz audekļa, 120 × 90 cm. Modernās mākslas muzejs, Stokholma, Zviedrija
·
Nāve slimnīcā. 1893. 134 × 160 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Zvaigžņotā nakts. 1893. 135,6 × 140 cm. J. Pola Gettija muzejs.
·
Vampīrs. 1895. 91 × 109 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Trauksme. 1894. 94 × 74 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Nāve slimnīcā. ap 1895. g. Eļļas krāsas uz audekļa. 59 × 66 collas. Nasjonalgalleriet, Oslo
·
Dāma no jūras (detaļa). 1896. Eļļas krāsas uz audekļa. 39½ × 126 collas.
·
Vakars. Melanholija I. 1896. 41,1 × 55,7 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Atdalīšana. 1896. 96 × 127 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Balss / Vasaras nakts. 1896. 90 × 119 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Skūpsts. 1897. 99 × 81 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Mantojums. 1897-99. 141 × 120 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Metabolisms. 1898-99. 172 × 142 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Sarkans un balts. 1899-1900. 93 × 129 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Vilciena dūmi. 1900. 84 × 109 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Konsuls Kristens Sandbergs. 1901. 215 × 147 cm. Munča muzejs, Oslo
·
Skūpsts IV. 1902. 47 × 47 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Četras meitenes Åsgårdstrand. 1903. 87 × 111 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Broša. Eva Mudocci. 1903. 76 × 53,2 cm. Munka muzejs, Oslo
·
Krasts ar Red House. 1904. 69 × 109 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Frīdriha Nīčes portrets (1906). Thielska Galleriet, Stokholma
·
Marata I nāve (1907)
·
Greizsirdība. 1907. 75 × 98 cm. Minka muzejs, Oslo
·
The Sun. 1910-11. 450 × 772 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Galloping Horse. 1910-12. 148 × 120 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Dzeltenais žurnāls. 1912. 129,5 × 159,5 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Uz dīvāna. 1913. 80 × 150 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Raudošs akts. 1913-14. 110 × 135 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Golgota.1900.
·
Darbinieki ceļā uz mājām. 1913-14. 227 × 201 cm. Minka muzejs, Oslo
Aktīvas sievietes
·
Pusaudža vecums. 1894-95.
·
Rokas. 1893.
·
Sēdošs akts. 1902.
·
Raudoša sieviete. 1907-1909.
·
Rīta zivīšanās. 1913.
·
Kails modelis pie pītā krēsla. 1919.
Pašportreti
·
Pašportrets. 1882. 26 × 19 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Pašportrets. 1895. 458 × 314 mm. Minka muzejs, Oslo
·
Pašportrets ellē. 1903. 82 × 66 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Pašportrets ar otām. 1904. 197 × 91 cm. Minka muzejs, Oslo
·
Pašportrets ar vīna pudeli. 1906. 110 × 120 cm. Minka muzejs, Oslo
Fotogrāfijas
·
Autoportrets galerijā 53 Am Strom Warnemünde. 1907. 89 × 89 mm. Minka muzejs, Oslo
·
Edvards Munks Vornemindes pludmalē. 1907. 83 × 87 mm. Munha muzejs, Oslo
·
Pašportrets "à la Marat". 1908-09. 81 × 85 mm. Minka muzejs, Oslo
·
Pašportrets "Kaut kur kontinentā I". 1906. gads. 90 × 90 mm. Minka muzejs, Oslo
·
Pašportrets Kaut kur kontinentā II. 1906. 82 × 87 mm. Minka muzejs, Oslo
·
Portrets 26 gadu vecumā
·
Edvarda Munha portrets 1902. gadā
·
Edvarda Munha portrets
·
Edvarda Munha portrets 1929
·
Munks 1912. gadā
·
Roza Meisnere viesnīcā Hotel Rohn Warnemünde. 1907. Fotogrāfija. 87 × 73 mm. Munča muzejs, Oslo
Jautājumi un atbildes
Jautājums: Kas bija Edvards Munks?
A: Edvards Munks bija norvēģu gleznotājs un grafiķis, dzimis Adalsbrukā.
Jautājums: Cik gleznu Edvards Munks ir uzgleznojis?
A: Edvards Munks uzgleznoja 1789 zināmās gleznas.
J: Ar ko ir pazīstams Edvards Munks?
A: Edvards Munks ir pazīstams ar savu emociju, īpaši baiļu, attēlojumu un ietekmi uz 20. gadsimta ekspresionismu.
J: Vai Edvardam Munkam dzīves laikā bija panākumi kā gleznotājam?
A: Jā, Edvardam Munkam dzīves laikā bija panākumi kā gleznotājam, viņš kļuva slavens ārpus Norvēģijas un viņa gleznas tika pārdotas par augstu cenu.
J: Vai Norvēģijas Nacionālā galerija iegādājās Edvarda Munha gleznas?
A: Jā, Norvēģijas Nacionālā galerija izmantoja daudz naudas, lai iegādātos Edvarda Munha gleznas.
J: Kur Edvards Munks uzgleznoja lielu sienas gleznojumu?
A: Edvards Munks uzgleznoja lielu sienas gleznojumu Norvēģijas (toreiz vienīgās) universitātes aulā (galvenajā telpā).
J: Ar kādu glezniecības stilu ir saistīts Edvards Munks?
A: Edvardu Munku saista ar ekspresionismu.