Hardangera akordeons
Hardangera vijole jeb norvēģu valodā hardingfele ir tradicionāls stīgu instruments, ko galvenokārt izmanto Norvēģijas dienvidrietumos. Tas ir līdzīgs vijolei, taču tam ir astoņas vai deviņas stīgas un koksne ir plānāka. Četras stīgas ir stīgas, uz kurām spēlē kā uz vijoles, bet pārējās stīgas ir simpātiskās stīgas (tās vibrē, kad tiek spēlētas pārējās stīgas).
Hardingfele tiek izmantota dejošanai. Spēlēšanas laikā spēlētājs skaļi sit ar kāju. Tā bija norvēģu tradīcija, ka līgavas gājienu uz baznīcu veda Hardangeras akordeonists.
Instrumentam ir daudz rotājumu, piemēram, griezts dzīvnieks (parasti Norvēģijas lauva) vai griezta sievietes galva, kas ir daļa no svītras pegbox augšpusē, perlamutrs aizmugurējā daļā un uz grifa, kā arī melnās tintes rotājumi, ko dēvē par "rozingu" uz instrumenta korpusa. Dažkārt instrumenta tapas un malas rotā ar kaula gabaliņiem.
Agrākais zināmais instruments ir datēts ar 1651. gadu, lai gan mēs nezinām, vai šis datums ir pareizs. Līdz 1850. gadam tas bija izveidojies par mūsdienās pazīstamo Hardangera akordeonu.
Hardangera akordeonu var noskaņot dažādos veidos atkarībā no atskaņojamās mūzikas. Norvēģu komponistam Edvardam Grīgam patika norvēģu tautas mūzika. Kad viņš rakstīja slaveno melodiju "Rīts" mūzikai filmai "Peer Gynt", viņš domāja par notīm, kuras varētu spēlēt ar Hardangera akordeonu.
20. gadsimtā Hardangera akordeons ir kļuvis ļoti populārs Norvēģijā, jo tiek rīkotas sacensības. Spēlētājiem ir jāspēlē tajā reģionā, no kura viņi nāk.
![Hardangera akordeons](https://alegsaonline.com/image/156px-FeleHel_(2).jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Hardangera akordeons
Jautājumi un atbildes
J: Kas ir Hardangera akordeons?
A: Hardangeras vijole, ko norvēģu valodā dēvē arī par hardingfele, ir tradicionāls stīgu instruments, ko galvenokārt izmanto Norvēģijas dienvidrietumos. Tā ir līdzīga vijolei, bet tai ir astoņas vai deviņas stīgas un koksne ir plānāka.
J: Kā tiek spēlēts uz Hardangera vijoles stīgām?
A: Četras stīgas ir stīgas, uz kurām spēlē kā uz vijoles, bet pārējās stīgas ir simpātiskās stīgas, kas vibrē, kad tiek spēlētas pārējās stīgas.
J: Kāda veida mūziku parasti atskaņo ar Hardangera akordeonu?
A: Hardingfeles tradicionāli izmantoja dejām, un tās bieži izmantoja kā līgavu gājienu pavadoni uz baznīcu.
J: Kāda veida rotājumi var būt uz Hardangera akordeona?
A: Instrumentam ir daudz dekoratīvu elementu, tostarp kokles augšdaļā izgrebti dzīvnieki vai sieviešu galvas, perlamutra inkrustācijas tā astes daļā un uz grifa, kā arī melnas tintes rotājumi, ko dēvē par "rosing", uz korpusa. Tās tapas un malas var rotāt arī ar kaula gabaliņiem.
J: Kad tika izgatavota pirmā zināmā Hardangera vijole?
A: Agrākais zināmais instruments datēts ar 1651. gadu, lai gan nav pārliecības, vai šis datums ir pareizs. Līdz 1850. gadam tas bija attīstījies līdz mūsdienās pazīstamajam Hardangera akordeonam.
J: Kā var noskaņot Hardangera vijoli?
A: Noskaņošana ir atkarīga no tā, kāda veida mūzika tiks atskaņota; ir daudz dažādu veidu, kā noskaņot savu instrumentu atkarībā no tā, ko vēlas spēlēt.
J: Kas ar savām kompozīcijām popularizēja norvēģu tautas mūziku?
A: Edvards Griegs popularizēja norvēģu tautas mūziku ar savām kompozīcijām; viņš rakstīja "Rītu" Peer Gynt, domājot par notīm, kuras varētu spēlēt ar Hardingfeli.