Sapnis vasaras naktī
Viljama Šekspīra luga "Sapnis vasaras naktī". Precīzs lugas uzrakstīšanas datums nav zināms. Parasti tiek pieņemts, ka luga sarakstīta 1595. vai 1596. gadā. Pirmo reizi tā tika iespiesta 1600. gadā. 1623. gadā lugu iespieda First Folio - visu Šekspīra lugu krājumā.
Šekspīra avoti ir Plutarha, Apuleja, Ovidija, Džefrija Čosera un Edmunda Spensera darbi. Pūka aprakstu viņš atrada Reginalda Skota grāmatā The Discoverie of Witchcraft (1584). Parasti tiek uzskatīts, ka luga tika uzrakstīta svinībām, kas bija veltītas vai nu lorda Bērlija mazmeitas Elizabetes Veres (Elizabeth Vere), kas 1595. gadā noslēdza aristokrātiskās laulības, vai arī sera Džordža Kerija meitas Elizabetes Kerijas (Elizabeth Carey), kas 1596. gadā noslēdza laulības.
Izrāde stāsta par četriem apjukušiem jauniem mīlētājiem, neveiklu strādnieku grupu, hercoga Tezeja karalisko galmu un karalisko feju galmu - karali Oberonu un karalieni Titāniju. Izrādes darbība galvenokārt norisinās naktī mežā netālu no Atēnām.
Pēc lugas vairākkārt ir uzņemtas filmas. Vienā no filmām Miki Rūnijs atveido feju Pūku. Pēc lugas motīviem Bendžamins Britens uzrakstīja operu, Džordžs Balančins un Frederiks Eštons ir uzveduši baletus par šo lugu, un Felikss Mendelszons uzrakstīja lugai daudzus skaņdarbus, tostarp "Uvertīru" un "Kāzu maršu".
![Lapa no 1623. gada Pirmā folianta](https://alegsaonline.com/image/220px-A_Midsummer_Night's_Dream.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Lapa no 1623. gada Pirmā folianta
Rakstzīmes
Tiesa Atēnās:
Mīlētāji:
| Fejas:
The Rustics:
|
Stāsts
Egejs vēlas, lai viņa meita Hermija apprec Demetriju. Hermija nevēlas viņu apprecēt. Viņa mīl citu vīrieti vārdā Lizandrs. Hermija un Lizandrs nolemj aizbēgt. Demetrijs viņiem seko. Helēna, Hermijas labākā draudzene, ir iemīlējusies Demetrijā. Viņa seko viņam. Visi četri pazūd mežā netālu no Atēnām.
Tikmēr Oberons un Titānija strīdas. Oberons nolemj dot Titānijai mācību. Viņš iepilina viņai acīs mīlas eliksīru, kamēr viņa guļ. Šis eliksīrs liks viņai iemīlēties pirmajā, ko viņa ieraudzīs, kad pamodīsies.
Oberons atrod Helēnu un Demetriju. Viņš liek Pūkam dot Demetrijam mīlestības eliksīru, lai viņš iemīlētu Helēnu. Paks kļūdās un iepilina eliksīru Lizandram acīs. Kad Lizandrs pamostas, viņš mīl Helēnu, nevis savu īsto mīļoto Hermiju!
Mežā strādnieki iestudē izrādi par gaidāmajām Tezeja un Hipolītas kāzām. Paks izspēlē triku ar Niku Botomu, uzliekot viņam ēzeļa ausis. Pārējie aktieri aizbēg, tāpēc Botoms iet gulēt. Viņš guļ netālu no Titānijas. Viņa pamostas un iemīlas viņā.
Oberons saprot, ka viss ir sajaukts. Viņš dod daļu mīlestības eliksīra Demetrijam. Tagad gan Demetrijs, gan Lizandrs mīl Helēnu. Skumji un apjukuši, visi mīlnieki iemieg. Beidzot Paks izlabo visu, kas ir nepareizi. Viņš liek Lizanderam atkal iemīlēt Hermiju un Demetrijam - Helēnu. Visi ir laimīgi.
Strādnieki spēlē savu lugu pēc Tezeja un Hipolītas kāzām. Oberons ir pārtraucis Titānijas mīlēšanos ar Botomu. Viņi atkal ir laimīgi viens ar otru. Fejas izmanto savu burvību, lai svētītu visus mīlētājus.
Jautājumi un atbildes
J: Kas ir "Sapnis vasaras naktī"?
A: "Sapnis vasaras naktī" ir Viljama Šekspīra luga.
J: Kad tika uzrakstīta šī luga?
A: Nav zināms precīzs lugas uzrakstīšanas datums, bet vispārpieņemts, ka tā ir uzrakstīta 1595. vai 1596. gadā.
J: Kā Šekspīrs izdomāja Pūka tēlu?
A.: Šekspīrs atrada Pūka aprakstu Reginalda Skota grāmatā "Raganu atklājumi" (1584).
J: Kas bija Šekspīra darba avoti?
A: Šekspīra avoti bija Plutarha, Apuleja, Ovidija, Džefrija Čosera un Edmunda Spensera darbi.
J: Kādam nolūkam, iespējams, tika uzrakstīta šī luga?
A: Tiek uzskatīts, ka lugu varēja rakstīt vai nu Elizabetes Veres aristokrātiskajām laulībām 1595. gadā, vai Elizabetes Kerijas aristokrātiskajām laulībām 1596. gadā.
J: Kur notiek lielākā daļa darbības?
A: Lielākā daļa darbības notiek naktī mežā netālu no Atēnām.
J: Kā "Sapnis vasaras naktī" laika gaitā ir pielāgots?
A: Pēc lugas motīviem vairākkārt ir uzņemtas filmas, un Bendžamins Britens uzrakstīja operu. Arī Džordžs Balančins un Frederiks Eštons radīja baletus par šo izrādi, un Felikss Mendelszons tai komponēja mūziku, tostarp "Uvertīru" un "Kāzu maršu".