Karma
Karma (car-ma) ir vārds, kas nozīmē gan cilvēka rīcības rezultātu, gan pašu rīcību. Tas ir jēdziens par cēloņu un seku ciklu. Saskaņā ar karmas teoriju tas, kas notiek ar cilvēku, notiek tāpēc, ka viņš pats to ir izraisījis ar savu rīcību. Tā ir svarīga daudzu reliģiju, piemēram, hinduisma un budisma, sastāvdaļa. Šintoismā (reliģijā, kas bieži sinhronizējas ar budismu) karma tiek interpretēta kā Musubi (むすび), šintoismā karmas izpratne tiek atzīta kā līdzeklis, kas bagātina, dod spēku un apliecina dzīvi.
Karmas teoriju var uzskatīt par Ņūtona trešā darbības un reakcijas likuma paplašinājumu, kur katra jebkāda veida darbība, tostarp vārdi, domas, jūtas, visa mūsu eksistences kopums, galu galā izraisīs reakciju, tāda paša veida enerģija atgriezīsies pie tā, kas to izraisīja.
Garīgās attīstības ziņā karma ir viss, ko cilvēks ir darījis, dara un darīs. Karma nav saistīta ar sodu vai atlīdzību. Tā liek cilvēkam būt atbildīgam par savu dzīvi un par to, kā viņš izturas pret citiem cilvēkiem.
"Karmas teorija" ir viena no galvenajām hinduisma, ajavazi, sikhisma, budisma un džainisma ticībām. Visas dzīvās būtnes ir atbildīgas par savu karmu - savu rīcību un tās sekām.
Definīcija
Karma ir universāls cēloņu un seku princips. Mūsu rīcība - gan labā, gan sliktā - atgriežas pie mums nākotnē, palīdzot mums mācīties no dzīves mācībām un kļūt par labākiem cilvēkiem. Reliģijās, kas ietver reinkarnāciju, karma attiecas gan uz pašreizējo dzīvi, gan arī uz visām iepriekšējām un nākamajām dzīvēm.
Karma būtībā ir enerģija. Viens cilvēks ar savām domām, vārdiem un darbībām izmet enerģiju, un tā ar laiku atgriežas caur citiem cilvēkiem. Karma ir vislabākais skolotājs, kas liek cilvēkiem saskarties ar savas rīcības sekām un tādējādi uzlabot un pilnveidot savu uzvedību, vai arī ciest, ja viņi to nedara. Pat skarba karma, ja ar to saskaras gudri, var būt vislielākā garīgās izaugsmes dzirksts. Karmas uzvara ir gudra rīcība un neemocionāla reakcija.
Jebkuras darbības pamatošana ar apgalvojumu: "Es to daru," ir karma. Apgalvojot, ka es daru kādu darbību, karma ir saistoša. Darbības atbalstīšana ar pārliecību "Es esmu tās veicējs" tiek saukta par karmas sasaistīšanu. Karma saistās tieši ar pārliecības par "darītāja piederību" atbalstīšanu. Ja jūs zināt, ka neesat darītājs, un apzināties, kas ir patiesais darītājs: "Es neesmu darītājs" un "kas ir darītājs", tad rīcībai nebūs nekāda atbalsta un karma tiks noņemta.
Karmas piemēri
Darbības un reakcijas process visos līmeņos - fiziskajā, garīgajā un garīgajā - ir karma. Ir jāpievērš uzmanība domām, jo domas var radīt karmas - labas, sliktas un jauktas.
"Es tev saku labus vārdus, un tu jūties mierīgs un laimīgs. Es tev saku skarbus vārdus, un tu kļūsti satraukts un satraukts. Labestība un skarbums vēlāk ar citu starpniecību atgriezīsies pie manis. Visbeidzot, to, ko es dodu, es saņemu atpakaļ."
"Arhitekts, zīmējot jaunas ēkas plānus, domā radoši un produktīvi. Bet, ja viņš domātu destruktīvas, neproduktīvas domas, viņš drīz vien nespētu paveikt nevienu pozitīvu uzdevumu, pat ja to vēlētos."
![Karma kā darbība un reakcija: ja mēs izrādām labestību, mēs saņemsim labestību.](https://alegsaonline.com/image/170px-Karma_AS.jpg)
![Zoom](https://www.alegsaonline.com/zoom.png)
Karma kā darbība un reakcija: ja mēs izrādām labestību, mēs saņemsim labestību.
Karma hinduismā
Hinduisti uz laiku raugās kā uz loku, kurā viss atkal un atkal aprit. Karma ir ļoti taisnīgs likums, kas tāpat kā gravitācija pret visiem izturas vienādi. Karmas likums liek cilvēkam būt atbildīgam par visu, ko viņš dara, un par visu, kas viņam tiek darīts. Saprotot, kā darbojas karma, hinduisti cenšas dzīvot tikumīgu dzīvi. To sauc par dharmu.
Hinduismā ir trīs karmas veidi:
- sančita karma - pagātnes karmu summa, kas vēl nav atrisināta;
- prarabdha karma - tā sančita karmas daļa, kas tiks piedzīvota šajā dzīvē; un
- krijamana karma - karma, ko cilvēki rada pašlaik un kas nesīs augļus nākotnē.
Dievišķo spēku loma
Karma tiek uzskatīta par vienu no dabiskajiem prāta likumiem, tāpat kā gravitācija ir matērijas likums. Tāpat kā Dievs radīja gravitāciju, lai ieviestu kārtību fiziskajā pasaulē, Viņš radīja karmu kā dievišķu taisnīguma sistēmu, kas ir pašvadāma un bezgalīgi taisnīga. Tā automātiski rada atbilstošu nākotnes pieredzi kā atbildi uz pašreizējo rīcību.
Hinduismā pastāv vairāki dažādi viedokļi par dievišķo būtņu lomu. Hinduismā daudzi uzskata, ka dievībām jeb devām ir sava veida loma. Citi hinduisti, piemēram, mimsakas, noraida šādus priekšstatus un uzskata, ka karma darbojas patstāvīgi, uzskatot, ka dabiskie cēloņsakarības likumi ir pietiekami, lai izskaidrotu karmas sekas.
Dažas Bhagavadgītas interpretācijas liecina, ka karma ir cēloņu un seku likums, taču Dievs var mīkstināt karmu Savu sekotāju labā. Bhagavadgītā ir teikts, ka tikai karma, kas tiek darīta ar darīšanas apziņu un ar pieķeršanos karmai, var izraisīt labas vai sliktas reakcijas. Karma, kas tiek darīta ar pienākuma apziņu un bez pieķeršanās rezultātiem, neradīs nekādas sekas un pietuvinās cilvēku Dievam.
Cits viedoklis uzskata, ka Satguru, darbojoties Dieva vārdā, var mazināt vai novērst daļu no mācekļa karmas.
Saistītās lapas
- Just World fenomens ir kā Karma
Jautājumi un atbildes
J: Kas ir Karma?
A: Karma ir termins, ko lieto, lai aprakstītu cilvēka rīcības rezultātu un cēloņu un seku ciklu. Tā ir svarīga daudzu reliģiju, piemēram, hinduisma, budisma, sintoisma, sikhisma, ajavaši un džainisma, sastāvdaļa.
J: Kā karma ietekmē garīgo attīstību?
A: Karma ietekmē garīgo attīstību, jo liek cilvēkam būt atbildīgam par savu dzīvi un to, kā viņš izturas pret citiem cilvēkiem. Tā ņem vērā arī visu, ko cilvēks ir darījis pagātnē, dara tagad un darīs nākotnē.
J: Kas ir atbildīgs par savu karmu?
Atbilde: Visas dzīvās būtnes ir atbildīgas par savu karmu - savu rīcību un tās sekām.
J: Vai karma ir saistīta tikai ar sodu vai atlīdzību?
Atbilde: Nē, lai gan dažos gadījumos to tā var interpretēt. Šintoisma reliģijā tā tiek uzskatīta par Musubi (むすび), kas nozīmē bagātinošu, spēcinošu un dzīvi apliecinošu.
J: Kuras reliģijas atzīst karmas teoriju?
A: Karmas teorija ir atzīta hinduismā, ajavašismā, sikhismā, budismā un džainismā.
J: Vai karmai ir vēl kāda cita nozīme, ne tikai sods vai atlīdzība?
A: Jā - tā var nozīmēt arī izpratni par to, kādas sekas jūsu rīcība atstāj uz jums pašiem vai apkārtējiem.